31. mai on ülemaailmne tubakavaba päev
![](images/icons/print.gif)
Päeva hüüdlause on „Tubakas kahjustab südant: vali tervis, mitte tubakas!“
Maailma terviseorganisatsiooni WHO andmetel põhjustab tubakas maailmas igal aastal üle 7 miljoni surma, neist ligi miljoni puhul on põhjuseks passiivne suitsetamine.
Tervise Arengu Instituudi (TAI) tubaka valdkonna eksperdi Tiiu Härmi sõnul on tubakas oluline riskifaktor südame isheemiatõve, insuldi ja perifeersete veresoonte haiguste kujunemisel, samuti on tubakas kantserogeense toimega, põhjustades vähki vähemalt 12 erinevas kehapiirkonnas. Euroopa võrdluses on meie suitsetama hakkamise vanus üks nooremaid ja seega on on oluline pöörata tähelepanu noorte kaitsmisele tubaka eest.
„Pole ühtegi organit, mida tubakakeemia ei kahjustaks,“ kinnitas Härm. “Tubaka tarvitamisest hoidumisel on aga 40% neist haigustest ennetatavad, järgides tervislikke eluviise. Kui oled füüsiliselt aktiivne, ei suitseta, ei tarvita ülemäära alkoholi, toitud tervislikult, oled positiivse eluhoiakuga – on elukvaliteet parem ja haigused ei kimbuta.“
Suitsetamise kahjulikust mõjust inimese tervisele on palju räägitud, kuid vähem sellest, millised on tubakasuitsuses keskkonnas viibimise tagajärjed mittesuitsetaja tervisele.
„Inimesed arvavad ekslikult, et suitsetades teistest eemal lahtise akna juures, köögi tõmbekapi all või lahtise uksega rõdul, kaitsevad nad mittesuitsetajaid tubakasuitsu eest. Tuleb teada, et suitsetajad ise ei tunneta tubakahaisu ja et 80% mürgisest sigaretisuitsust on nähtamatu, paraku kandub suits ka väga lihtsalt ruumi tagasi,“ ütles Härm. „Ainuke viis enda lähedasi ja koduseid passiivse suitsetamise eest kaitsta, on mitte suitsetada nende läheduses, eluruumides ega autos. Tuleks loobuda suitsetamisest täielikult, et mitte kahjustada enese ja ümbritsevate inimeste tervist.“
Härmi sõnul on suitsetamine sõltuvus, millest vabanemine võib olla keeruline, kuid see on võimalik. Tubakatarvitamisel on vähemalt 3 sõltuvuse komponenti – sõltuvus nikotiinist, tegevusest ja sotsiaalsest keskkonnast. Alustuseks võiks oma nikotiinisõltuvuse tõsidust testida www.tubakainfo.ee lehel (http://www.tubakainfo.ee/loobu-suitsetamisest/testi-oma-nikotiinisoltuvust/) , seejärel võtta vastu otsus tubakast loobumiseks ja viia see ka ellu.
„Kõige keerulisemad on neli esimest päeva, ent võõrutusnähud võivad esineda mitme nädala jooksul. Kui nikotiinisõltuvus on liiga suur, et iseseisvalt loobuda, soovitan kasutada nõustaja abi, kellega koos koostatakse individuaalne loobumisplaan ja otsustatakse nikotiinsõltuvusravi meetod,“ lisas Härm. „Nõu oskab anda näiteks perearst, ent Eestis on ka 16 tubakast loobumise nõustamiskabinetti, kus saab tasuta professionaalset abi.“
Kõigi nõustamiskabinetiide kontaktid leiab samuti www.tubakainfo.ee lehelt (http://www.tubakainfo.ee/kontakt/). Nõustaja vastuvõtule pole vaja saatekirja, kuid tuleks eelnevalt registreeruda.
Täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringu järgi suitsetab igapäevaselt 30% Eesti meestest ja 16% naistest (vanuses 16–64 eluaastat). Suitsetajate osakaal on Eestis jõudsalt langenud – 2000. aastal suitsetas iga päev 45% meestest ja viiendik naistest.
Kooliõpilaste tervisekäitumise uuringust selgus, et vähemalt korra on suitsetamist proovinud 61% 15aastastest poistest ja 55% tüdrukutest. Igapäevaselt suitsetab siiski oluliselt vähem õpilastest – 9% 15aastastest poistest ja 7% tüdrukutest. 13aastastest tarvitab suitsu igapäevaselt vähem kui 3%. Esimest korda prooviti sigaretti keskmiselt 12 aastaselt.
Lugupidamisega
Gea Otsa
avalike suhete juht
Tervise Arengu Instituut | Tel: +372 6593810, +372 5266464 | gea.otsa@tai.ee
Kontaktid
Harjumaa Omavalitsuste Liit
Sirge tn 2, 10618 Tallinn
Tel: 615 0352
E-post: info@hol.ee
reg nr 80195199